![](/fileadmin/_processed_/c/2/csm_logo_liter_d974b5d70f.jpg)
Lekcijā tiks runāts par to, kā mēs uztveram vizuālas un audiālas reklāmas, kurās izmantoti folkloras elementi (tēli, simboli, folkloras tekstu fragmenti, tautas tradīcijas, ornamentu zīmes u.tml.), un par to, kā reklāmas frāzes dzīvo tālāk tautā jeb folklorizējas. Lekcijā klātesošie tiks iepazīstināti ar pilotpētījuma – realizētās aptaujas „Folklora un reklāma” rezultātiem, kas tika veikta sociālos tīklos, vaicājot respondentiem, kā viņi vērtē folkloras izmantošanu konkrētu reklāmu piemēros (tas ir labs mārketinga paņēmiens, tuvojoties gadskārtu svētkiem, šāda reklāma piesaista uzmanību, raisa pozitīvas asociācijas vai gluži pretēji – kaitina un rada vēlmi norobežoties). Lekcijā galvenokārt tiks aplūkotas latviešu presē publicētās reklāmas, kā arī salīdzinošam ieskatam – TV un interneta reklāmas, kas satur folkloras elementus. Interese par reklāmu un plašāk masu medijiem pasaules folkloristikā radās 20. gs. 60.-70. gados, kad aizsākās interese par mūsdienu kultūras norisēm, krietni paplašinājās folkloristikas izpētes lauks un folkloras pētniecībā iezīmējas jauns pavērsiens – mūsdienu folkloras pētniecība. Amerikāņu folkloriste Prisila Denbija uzsver: folkloras lietojums plašsaziņas medijos vairs nav saistāms ar tās sākotnējiem nolūkiem, piemēram, mācīšanu vai tradīciju tālāk nodošanu. Folklora drīzāk tiek izmantota kā saziņas līdzeklis vai gluži vienkārši apzināti vai neapzināti lietota adresāta uzmanības piesaiste. Mūsdienās folkloras identificēšana un lietojuma interpretēšana ir tikai viens no folkloras un mediju pētniecības veidiem. Otrs ne mazāk būtisks aspekts – kā notiek populārāko reklāmas saukļu folklorizēšanās, kas jau organiski ir ienākusi mūsu ikdienas saziņā, dažkārt mums pat to nefiksējot. Ieeja pasākumā brīva. Projekta vadītāja: prof. Ieva Kalniņa (LU)
Projektu finansē Valsts Kultūrkapitāla fonds. Tuvāka informācija pa tālruni 67619934 vai e-pastu: barons@memorialiemuzeji.lv, ieva.kalnina@lu.lv